![](https://jakobikool.ee/wp-content/uploads/2024/05/etenduse-kuulutus-1.jpg)
Etendus kirikus
![](https://jakobikool.ee/wp-content/uploads/2024/05/etenduse-kuulutus-1.jpg)
Keväjäle sobiliku ja meelelidse ettevõtmisõ Jakobi koolin.
Mii kooli latsõ Mägi Mirtel (2.klass) ja Valgõ Mattias (3.klass) kävivä lehekuu 8.pääväl Sännä kultuurimõisan võrokeelidse luulõ lugõmisõ võistlusõl, Artur Adsoni avvus. Olgu üteldü, et edimäne luulõvõistlus oll Sännän 1999a. Tuu om võrokõisil väega väärikas üritüs kohaligu trubaduuri avvustamisõs.
Sjoo aasta oll luulõlugõjit 15 last, kõik põhikooli kooliastmõ olli esindädü.
Mirtel loi Milvi Panga luulõtusõ “Jalgratta talvõuni”. Mattias loi Contra luulõtusõ ” Jalkpallimaa Põlva”. Mõlõmba lugõja andsõvaq hindäst parõmba, olliva ilmõka ja lustilidsõq.
Hindaminõ oll` sjoo aasta väega demokraatlik,žüriid es olõki. Egäüts sai anda viiele parembide miildünü lugõjalõ uma punkti. Perän võisõt põhjendada kah , et mille sullõ just nuu 5 miildüvä. Ütski lugõja es jää ilma punktita. Uguri Kadri, üritüse kõrraldaja arvas, et kuis olõski võimalik luulõlugõjat hinnada? Egäütel uma arvosaaminõ ja mõtõ pään.
Pääle esinemisi oll ka tsillokõnõ tüütarõ Adsoni luuletuisi parembas mõistmisõs ja ilmekambas lugõmisõs. Saimi arvo, et tähtsä om kõgõpääst õks arvu saia, midä luulõtaja om tahtnu üldä üte vai tõõsõ mõttõ ja väljendiga. Sõs saat vast arvo, et määnest sõnna-mõtõt rõhutada.
Vaihõpääl sai suuperätsegä kihä kinnitäda.
Samal üritüsel hõigati vällä ka timahavadsõ „Mino Võromaa“ 37 kirätöie võistlusõ parõmba kirotaja.Töid tull võistlusõlõ 64, kirotajit oll 12. koolist.
Mii kuuli tull õkva 1.-3. klassi arvõstusõn 1. kotus – Pärtel Lillemäele 3.klassist. Pärtel kirot , „Üts vigurijutt vastlapääväst“.
Parõmba jutu-luulõtusõ aviti vällä valli väärikas žürii: Helle Laanpere, Aimi Hollo, Hipp Saar ja Janek Vaab. Avvuhinnaq olli iks kah. Mirtel ja Mattias saivaq tenokirä ja väiku märkmiku ilosa luulõtusõ esitämise iist.
Pärtel sai torrõ võrokiilse lavvamängo ” Hummogust õdaguni”.
Arvada jõudva seoaastadsõ kirätüü paari aasta peräst ka raamadukaasi vaihõlõ, a parhilla saa neid lukõ Võro instituudi kodolehe päält.
Nüüd kirjakeeles ka!
Kevadele sobilikud ja meelelised ettevõtmised Põlva Jakobi Koolis
Meie kooli õpilased Mirtel Mägi( 2.klass), Mattias Valge ( 3.klass) käisid 8.mail Sänna kultuurimõisas võrukeelse luule lugemise võistlusel, Artur Adsoni auks. Olgu öeldud, et esimene luulevõistlus oli Sännas 1999a. See on võrukestel väga väärikas üritus kohaliku trubaduuri austuseks.
Sellel aastal oli luulelugejaid 15 last, kõik põhikooli kooliastmed olid esindatud.
Mirtel luges Milvi Panga luuletuse ” Jalgratta talvõuni”. Mattias luges Contra luuletuse ” Jalkpallimaa Põlva”. Mõlemad lugejad andsid endast parima, olid ilmekad ja lustilised.
Hindamine oli seekord väga demokraatlik, žüriid polnudki. Igaüks sai anda viiele paremini meeldinud lugejale oma punkti.Pärast sai ka põhjendada, et miks sulle just need 5 meeldisid. Tore oli see, et ükski lugeja ei jäänud punktita, mõnedel oli lihtsalt punkte rohkem kui teistel. Kadri Ugur, ürituse korraldajana, arvab, et kuidas olekski võimalik hinnata luulelugejaid? Igaühel ju oma arusaam ja mõte peas.
Peale esinemiste oli ka pisike töötuba Adsoni luuletuste paremaks mõistmiseks ja ilmekamaks lugemiseks. Saime aru, et tähtis on kõigepealt ikka aru saada, mida luuletaja on tahtnud öelda ühe või teise mõtte ja väljendiga, siis saad vast aru, millist sõna- mõtet rõhutada.
Vahepeal sai suupärasega keha kinnitada.
Samal üritusel hõigati välja ka selleaastased „Mino Võromaa“ 37 kirjatööde võistluse paremad kirjutajad.Töid tuli võistlusele 64, kirjutajaid 12. koolist.
Meie kooli tuli 1.-3. klassi arvestuses lausa 1.koht- Pärtel Lillemäele, 3.klassist. Pärtel kirjutas, „Üts vigurijutt vastlapääväst“.
Paremad jutud-luuletused aitas välja valida väärikas žürii: Helle Laanpere, Aimi Hollo, Hipp Saar ja Janek Vaab. Selleaastased kirjatööd jõuavad ka paari aasta pärast raamatukaante vahele, aga praegu saab neid lugeda Võru Instituudi kodulehelt.
Auhinnad olid ikka ka. Mirtel ja Mattias said tänukirja ja toreda märkmiku ilusa luuletuse lugemise eest.
Pärtlile sai toreda lauamäng võru keeles ” Hummogust õdaguni”.
Kae sõs!
Jakobi kooli 5. ja 6. klassi seltskonnal õnnestus KIK-projekti abiga külastada ühte väga
põnevat paika Eestimaal, nimelt Võrtsjärve ääres asuvat järvemuuseumi.
Nagu ikka, algas kõik teooriaga. Kuulsime meie giidilt väga huvitavaid fakte kalade elust,
nende kehaahitusest, toitumisest, sigimisest, kalapüügist ja veel paljust muust kaladega
seonduvast. Kalad pole üldse tummad! Teadlased olid lindistanud erinevate kalade hääli,
mida meilegi kuulata anti. Saime kalapüügiga seotud eksponaate uurides leida vastuseid
küsimustele, kuidas üks õige kalamees Eesti veekogudel peaks käituma, milliseid kalu ja
kuidas püüdma. Nägime kaasaegseid ja vanu püügiriistu, Eesti vetest püütud suurima kala
mudelit, filmi angeja uskumatust teekonnast Sargasso merre.
Õppeprogrammi kuulus ka parvesõit Võrtsjärvel. Meil vedas ilmaga väga, sest parvereisi ajal
oli järvel lainetus väike ning ükski mereröövlilaev meid ei rünnanud. Õnneks oli parvel ka
mootor ja poiste kartus, et tuleb ise sõudma hakata, oli asjatu.
Pärast parvetamist saime siseneda kalade imemaale. Meie ümber olevates suurtes
akvaariumites ujusid sajad kodumaised kalad ning samuti värvikad eksootilised kalaliigid
mujalt maailmast. Mis kõige põnevam – kaladele olid valmistatud akvaariumid ka põranda
sisse. Klaasist akvaariumitel kõndides saime imetleda hämmastavaid kalaelukaid. Need ei
olnud mitte väikesed kribulad, vaid meie jalge alt ujusid läbi kuni meetrised purikad. Giid
Marie tutvustas erinevate kalaliikide tunnuseid, mis oli hiljem abiks uimede ja saba ehituse
järgi kalade määramisel.
Lahkudes soovisime toredatele muuseumitöötajatele jätkuvalt jõudu kalade õiguste eest seismisel.